KURZUS: Járműdiagnosztika II.

MODUL: Elmélet

11. hét: Munka- és balesetvédelem

| A lecke célja: A járműdiagnosztika gyakorlása során betartandó - fontos munka- és balesetvédelmi szempontok megismerése.
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 45 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak: Szerelőakna, emelő, működő motor
Tananyag
Szerelőakna létesítésének és használatának feltételei:
A szerelőaknákat úgy kell létesíteni, hogy azokba könnyen, veszély nélkül le lehessen járni, veszély esetén pedig gyorsan mindkét végén elhagyhatók legyenek. Kialakításuknál a vonatkozó biztonsági előírásokat figyelembe kell venni. Ha az akna hosszúsága egyidejűleg több jármű ráállását teszi lehetővé, a járművek közötti aknaelhagyáshoz mozgatható, lépés biztos kijárót kell alkalmazni (például: beakasztható lépcsők, egyágú létrák). Az alsó e vezető lejáratok peremeit figyelmeztető színjelzéssel kell ellátni, és a lejáratokat kielégítően meg kell világítani. Azoknál a szerelőaknáknál és alsó munkatereknél, amelyeknél tűz- és robbanásveszélyes gázok, gőzök veszélyes mennyiségben előfordulhatnak, és amelyekben nem biztosított a kielégítő természetes légcsere, mesterséges szellőztetést kell létesíteni, amely biztosítja, hogy a gázelegy alsó robbanási koncentrációja ne alakuljon ki. A jármű kialakításától függően az aknára ráálláskor és lejövetelkor irányító személy segítségét kell igénybe venni. Az irányítást végző személynek meg kell győződnie a beállás akadálytalanságáról és veszélytelenségéről. A járművek aknára állítása előtt ellenőrizni kell, hogy az aknára telepített emelők alsó végállásában legyenek. Az aknában való közlekedés csak erre a célra kialakított lépcsős feljárókon történhet. A tartósan használaton kívüli szerelőaknát, illetve annak használaton kívüli részét be kell fedni, vagy korláttal kell határolni. A mesterséges szellőztetésű akna szellőző berendezését a belépés előtt működtetni kell. Ugyancsak működtetni kell a szellőző berendezést az akna felett vagy közelében végzett nyílt lánggal, szikraképződéssel járó munkák megkezdése előtt, akkor is, ha az akna használaton kívül van. Az aknában tüzelőanyag- leürítést tilos végezni. Járó motorú jármű alatt a szerelőaknában tilos tartózkodni. Az aknát állandóan tisztán kell tartani, az elfolyt olajat, zsírt stb. azonnal fel kell tisztítani.
Aknára, emelőre, vizsgálóeszközre állás, lehajtás feltételei:
A gépjárművet csak érvényes vezetői engedéllyel rendelkező személy vezetheti. Aknára való ráálláskor és lejövetelkor irányító igénybevétele szükséges. Az irányítást végző személynek meg kell győződnie a beállás veszélytelenségéről. Az aknára állás előtt ellenőrizni kell, hogy az aknaemelők alsó végállásban vannak-e. Ha több jármű áll aknára, közöttük akkora távolságot kell tartani, hogy az akna ott elhagyható legyen. Az aknára hajtás, illetve lehajtás ideje alatt az aknában senki nem tartózkodhat. Minden esetben biztosítani kell az aknába való le-és feljutás veszélytelenségét. Aknára álláskor külön irányító személy szükséges (csak jogosítvánnyal rendelkező személy vezetheti a járművet). A rögzítő-féket behúzzuk. Elmozdulás ellen a kereket kiékeljük (ha egyoldalas az emelés, ha az egész gépjárművet emeljük, akkor nyilván nem kell ékelni). Megfelelő méretű (nagyságú) és a várható terhelésnek megfelelő teherbírású bakot (bakokat) keresünk. A bak állapotát szemrevételezéssel ellenőrizzük, és megvizsgáljuk, hogy a teherpróbája érvényes-e. A járművet megemeljük megfelelő emelőgéppel vagy emelőeszközzel. (Csak a kijelölt emelési pontoknál.) A bakot alátoljuk. (A bakot tilos az akna fedlapjára helyezni!) Állítható magasságú bakoknál csak csapszeggel szabad rögzíteni (gyári vagy méretezett csapszeg alkalmazható.) Ráengedjük a járművet a bakra. Leellenőrizzük, hogy stabil-e az alátámasztás.
A gépkocsi felbakolásának (felemelésének) feltételeit, helyes menete, csápos emelős javítóálláson:
A gépkocsi súlypontja az emelőoszlop középpontjába vagy az emelőoszlopok síkjába essen. Az állítható csápokat a gépkocsi gyárilag képzett emelési helyei alá kell állítani, ennek hiányában a gépkocsi tömegközéppontját kell figyelembe venni a biztonságos, billenésmentes alátámasztás céljából. A gépkocsit annyira kell megemelni, hogy a kerekek tehermentesüljenek. A gépkocsit körbejárva meg kell győződni az emelőtányérok biztonságos felfekvéséről, az alátámasztási felületek tartószilárdságáról. Az emelést a szükséges magasságig el kell végezni, ügyelve arra, hogy a jármű alatt személyek ne tartózkodjanak.
A működő motor melletti munkavégzés feltételei:
Teljesítménymérésnél szükség szerinti kipányvázás, idegen távoltartása, valamint két személy jelenléte. Elmozdulás ellen rögzített jármű (rögzítőfék, ékelés), Biztonságosan kitámasztott motorháztető, Épületen belüli munkáknál kipufogógáz elvezetése, kellő szellőztetés, Laza, lógó ruházat, lazán, lógó haj kizárása (forgó-mozgó alkatrészeknél), Akkumulátor celladugóinál szikrázással járó munkavégzés kizárása, Stroboszkóphatás kizárása, Motorjáratásnál zajártalom elleni védelem, forgó alkatrészek burkolása, Több személy estén összehangolt munkavégzés, Illetéktelen személy távol tartása a motortértől. Zárt helyiségben motort járatni a kipufogógázok elvezetése nélkül tilos. A kipufogógáz-elvezetők ne jelentsenek balesetveszélyt!
Munkavédelmi szempontok görgős fékhatásmérő próbapad használata esetén:
A görgős vizsgálópadokat csak kezelésükre kioktatott személyek kezelhetik. A görgős vizsgálópadokat csak a megengedett teljesítmény- és sebességhatáron belül szabad üzemeltetni. A vizsgapadokat üzemen kívül védeni kell balesetveszélyes belépés lehetősége és illetéktelen használat ellen. Üzemelő görgős próbapadnál a járműkerekek és vizsgálógörgők veszélyes környezetében, illetve aknára telepített próbapad esetén a jármű alatt tilos tartózkodni. A próbapadra állított jármű középvonala párhuzamos legyen a próbapad középvonalával. Az egyenes felállás biztosításához szükség esetén igénybe kell venni irányítót. A jármű által hajtott próbapadoknál a járművet véletlen padelhagyás ellen biztosítani kell (kerekek kiékelése, kihorgonyzás stb.)
Teendők villamos hiba következtében keletkező tűz esetén:
Amennyiben lehetőség van rá, le kell venni az akkumulátor pozitív sarujáról a kábelsarut. Tűz esetén alkalmazható gázzal, habbal, porral oltó vagy tűzvédelmi takaró. Amennyiben a tüzet nem lehet eloltani, és az üzemanyagtartályt is megközelíti, a gépkocsitól biztonságos távolságra el kell távolodni.
Az érintésvédelem célja, és főbb módjai:
Az érintésvédelem azért szükséges, hogy a meghibásodott (zárlatos) elektromos készülékek ne okozzanak áramütéses, balesetet. Az érintésvédelem főbb módjai: nullázás, kettős szigetelés, törpefeszültség, védőelválasztás, áramvédő kapcsolás, védőföldelés.
Teendők benzintűz esetén:
Az oltáshoz gázzal, habbal, vagy porral oltó készülék használható. Tűzvédelmi takaró használata nem feltétlenül eredményes. Amennyiben a tűz az üzemanyagtartályt is veszélyezteti, a gépkocsitól biztonságos helyre el kell távolodni.
Teendők a baleset bekövetkezése után, a sérült ellátása:
A sérült kimentése, szállítása, ellátása, segélykérés (a mentőszolgálat értesítése). Kimentés: Többségében műszaki mentést jelent, a sérült eltávolítását a veszélyes térből biztonságos helyre. Az elsősegélynyújtó számára (lehetőleg) optimális feltételeket kell biztosítani. A kimentés megkezdése előtt a sérült helyzetéről, a baleset lefolyásáról és a megállapítható sérülésekről tájékozódni kell: Tisztázni kell a sérült állapotát. Életjelek, eszméletvesztés, légúti akadály, erős vérzés, A baleseti helyszín vizsgálatával tisztázni kell a kimentést végzőkre váró veszélyeket, Tisztázni kell, hogy a kimentéshez szükséges-e további segítség, és annak megérkezéséig milyen módon javítható a sérült helyzete, állapota, A kimentés során nem szabad kockáztatni a kimentők testi épségét. A mentőszolgálat értesítése során gyorsan, tárgyilagosan, pontosan kell közölni, hogy mi és hol történt (hogyan közelíthető meg a helyszín), hány személy sérült meg, és milyen állapotban vannak.
A sérült ellátásának általános szabályai:
Határozott, nyugodt fellépéssel a rend, nyugalom és célszerű tevékenység biztosítása, A történtekről való gyors tájékozódás, A sérült nyugtatása, A szükséges beavatkozások haladéktalan és gondos elvégzése, Újabb baleset megelőzése a veszélyforrás megszüntetésével, A sérült nyugalomba helyezése, A sérült ruházatának eltávolítása a szükséges mértékig, A baleseti helyszín változatlanul hagyása, Az elsősegélynyújtás személyi és tudásbeli korlátainak tiszteletben tartása (tilos próbálkozni, kockáztatni. További segítség, egészségügyi szakellátás sürgős igénybevétele.

| Önellenőrző kérdések
1. Melyik válasz nem tartozik a szerelőaknában végzett munkák munkavédelméhez?
| A járművek aknára állítása előtt ellenőrizni kell, hogy az aknára telepített emelők alsó végállásában legyenek
| Az aknában kizárólag védősisakban lehet dolgozni.
| Az aknában való közlekedés csak erre a célra kialakított lépcsős feljárókon történhet.
| Az aknában tüzelőanyag- leürítést tilos végezni.
| Járó motorú jármű alatt a szerelőaknában tilos tartózkodni.
2. Melyik válasz nem tartozik az emelőn végzett munkák munkavédelméhez?
| Emelőn kizárólag a kormánykeréknél ülő segítővel lehet munkát végezni.
| Emelőre való ráálláskor és lejövetelkor irányító igénybevétele szükséges.
| A gépjárművet csak érvényes vezetői engedéllyel rendelkező személy vezetheti.
3. Melyik válasz nem tartozik az működő motoron végzett munkák munkavédelméhez?
| Laza, lógó ruházat, lazán, lógó haj kizárása (forgó-mozgó alkatrészeknél.
| Működő motoron csak gázálarcban lehet munkát végezni.
| Zárt helyiségben motort járatni a kipufogógázok elvezetése nélkül tilos.
| Akkumulátor celladugóinál szikrázással járó munkavégzés kizárása.
4. Melyik válasz nem tartozik a görgős fékhatásmérő padon végzett munkák munkavédelméhez?
| A görgős vizsgálópadokat csak kezelésükre kioktatott személyek kezelhetik.
| A próbapadra állított jármű középvonala párhuzamos legyen a próbapad középvonalával. Az egyenes felállás biztosításához szükség esetén igénybe kell venni irányítót.
| Görgős padon kizárólag zajvédőben szabad vizsgálatokat végezni.
| Üzemelő görgős próbapadnál a járműkerekek és vizsgálógörgők veszélyes környezetében, illetve aknára telepített próbapad esetén a jármű alatt tilos tartózkodni
| A jármű által hajtott próbapadoknál a járművet véletlen padelhagyás ellen biztosítani kell (kerekek kiékelése, kihorgonyzás stb.).
5. Mi a teendő jármű-villamos hiba következtében keletkező tűz esetén?
| Be kell zárni az ablakokat, hogy ne jusson be oxigén.
| Amennyiben lehetőség van rá, le kell venni az akkumulátor pozitív sarujáról a kábelsarut.
| Áramtalanítani kell az épületet.
6. Melyek az érintésvédelem főbb módjai?
| Védőföldelés.
| Gumikesztyű használat.
| Az érintésvédelem főbb módjai: nullázás, kettős szigetelés, törpefeszültség, védőelválasztás, áramvédő kapcsolás, védőföldelés.
| Vezető talpú cipő használat.
7. Mi a teendő benzintűz esetén?
| El kell zárni a benzincsapot.
| Tűzvédelmi takarót kell használni.
| Az oltáshoz gázzal, habbal, vagy porral oltó készülék használható.