KURZUS: Járműdiagnosztika II.

MODUL: Elmélet

7. hét: Fényvetők diagnosztikája

| A lecke célja: A járműbe épített fényszórók diagnosztikai vizsgálati lehetőségei, a mérések elméleti alapjai és technológiai jellemzői.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha
ismeri a fénykéve optikai tengelyének előírásos helyzetét, ismeri a fényvetők diagnosztikai ellenőrzésének technológiáját, ismeri a mérések előkészítésének lépéseit, ismeri a fényvetők beállítására szolgáló diagnosztikai mérőeszközöket.
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 90 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak:
fénykéve optikai tengelye, ernyőkép, fényszóró-ellenőrző készülék, diagnosztikai ellenőrzés technológiája, kamera tájolása, fényszóró beállító készülékek
Tananyag
A látni és látszani alapelvnek megfelelően kompromisszumot kell kötni a vezető számára jó látást, akadály felismerést eredményező megvilágítás (előrevilágítás), és a szembejövő jármű vezetőjének még elfogadható mértékű (minimális) vakítása között. A fényvetők beállításának fontossága éppen e tények miatt nagy jelentőségű.
A fényvetők helyes beállításával világító gyári előírásoknak megfelelő vetítési irányát határozzuk meg.
Bár a lámpák és világító testek meglehetős változatosságot mutatnak, a beállítás tekintetében szerencsére egységesek az alapelvek.
Ún. bilux izzóval ellátott lámpatestek beállításakor mindig a tompított fénykéve helyzete a mérvadó (a távolsági és a tompított fény kévéjének helyzete ilyenkor egymástól függetlenül nem állítható).
Önálló távolsági-fényszóróknál kibocsátó lámpatestnél a fénykéve ún. forró pontjának helyzetét kell figyelembe venni.
A fénykéve iránya a fényvető egységen (lámpatesten) található állítócsavarokkal módosítható. A járműterhelés változása módosítja a fénykéve vetítési távolságát, így ezt korrigálni kell.
Ez történhet a jármű vezetője által, és történhet automatikusan is.
Gázkisülésű lámpáknál előírás, hogy az előre világítás terhelésfüggő, illetve a kocsiszekrény bólintó mozgását követő beállításának automatikusnak kell lennie.
A fénykéve optikai tengelyének előírásos helyzete
A fénykéve helyzetét típusvizsgálatnál és a diagnosztikai vizsgálatok során is ernyőképen értékeljük (és nem a talaj - az országút - síkjában).
A vizsgálóernyőt a gépkocsi előtt, a talajra merőlegesen állítjuk fel, a gépkocsi előtt adott távolságban:
típusvizsgálatnál ez a távolság a fényvetőtől 25 m, diagnosztikai mérésnél 10 méter.
Diagnosztikai fényszóró-ellenőrző készülék használatakor a vetítési ernyő a műszer képernyője, melyen a 10 m-re található ernyőképnek megfelelő kép jelenik meg.
A fényvetők fénykévéinek optikai tengelyei párhuzamosak kell, hogy legyenek egymással is, de a gépkocsi középsíkjával, azaz a gépkocsi hossztengelyén átmenő függőleges síkkal is.
Asszimmetrikus fényszóró vetítési képe
A fenti ábra vetítési képén az optikai tengelyt a fényforrásból kiinduló, a gépkocsi hossztengelyére merőlegesen álló vetítési képernyőn megjelenő tompított fény sötét-világos határvonalának töréspontjába befutó egyenes tűzi ki.
A tompított fény képernyőre vetített sötét-világos határvonalának kontrasztosan, a törésponttól balra a talajjal párhuzamosan, attól jobbra 15 fokkal felfelé irányulóan kell elhelyezkednie. Egyes kialakításoknál a ferde határvonal, ismét megtörve, végződhet vízszintes szakasszal is.
A sötét-világos határvonal vízszintes szakaszának a gépkocsi fényszórójától 10 méter távolságra elhelyezett, talajra merőlegesen álló képernyőn, a fényszóró talajtól mért távolsága (D) alatt, meghatározott "x" (D-E) távolságban kell húzódnia; értékmegadása: "x" cm/10 m. Az "x" távolság típusfüggő, gyártói adat.
A diagnosztikai ellenőrzés technológiája
1. | A mérőhely és a gépkocsi előkészítése
A bemérő állás - melyen a műszer és a gépkocsi áll - vízszintes legyen. Mind a gépkocsinak, mind a fényszóró-bemérő műszernek kemény burkolatú vízszintes talajon kell állnia! A mérőállás területe legalább 4,75x3 m legyen, a hossz- és keresztirányú dőlés max. 1 ezrelék lehet. A gépkocsin ellenőrizni és beállítani szükséges: a gumiabroncs nyomását, a rugóhelyzetet, a járműterhelést, a jármű szintszabályozását. (A fényvető-egység dőléshelyzet-állítónak is megadott pozícióban, általában a legmesszebbre vetítő "0" helyzetben kell lenni. )
2. | A kamera tájolása a gépkocsihoz
A kamera hossztengelyét a gépkocsi szimmetria síkja és a vízszintes sík metszésvonalával párhuzamosítani kell. (A korábbi műszerkonstrukcióknál ezt a kamera-helyzetet a készülék állványára szerelt tapintókkal, a gumiabroncsokig előrenyúló ütköző-rudazattal érték el. Ma már korszerűbb megoldásokat alkalmaznak: pl. a fényvetítővel történő tájolás terjedt el. Ha a hossztengely irányú kamera-tájolás megtörtént, akkor a műszer kerekein gurítva az egyik fényvető elé toljuk. Amennyiben a készülék eközben közeledik vagy távolodik a fényvetőhöz viszonyítva, de 30-70 cm-es (tanácsosan 30-50 cm) távolságban marad, akkor nincs baj, mert eközben nem veszti el a tengely-párhuzamosságot! A fényvető geometriai középpontját elég mintegy ±3 cm-es pontossággal meghatározni.
A fényvető ellenőrző készülék kamerájának a beálláshoz szükséges mozgatási irányait az alábbi ábra foglalja össze.
Fényvető állító beállítási irányai
Diagnosztikai ellenőrzés
1. | A fényvető bekapcsolása után a készülék képernyőjén láthatjuk a tompított fény ernyőképét, a sötét világos határvonal elhelyezkedését.
2. | Ha nincs határozott határvonal, az a lámpa valamilyen hibájára utal. (Korszerű fényvetők ernyőképén azt látjuk, hogy "elmossák" a sötét világos határvonal kontrasztját. Ezen lámpák beállításának technológiájánál hagyatkozzunk a gyártói előírásokra) A műveleteket halogén izzós lámpáknál viszonylag tempósan végezzük, mert a fényvető menetszél-hűtését a lámpatest hűtésébe bekalkulálták, és ez most hiányzik.
Elsőként a határvonal helyzetét figyeljük meg: a törésponttól balra a határvonal vízszintesen, jobbra a 15 fokos felfelé mutató irányba kell, hogy elhelyezkedjen. (Legyünk precízek: jobboldali közlekedéshez készült gépjárműveknél és a képernyőn nézve. Ha a fényvetőre egy írólapot helyezünk, egészen más képet látunk. Próbáljátok ki!) Elfordulás nem engedhető meg. Ezt kövesse a töréspont helyzetének ellenőrzése, ha kell, beállítása. A töréspontnak az ernyő függőleges jelzővonalára kell esnie! (Ez jelenti annak a feltételnek a teljesülését, hogy az optikai tengely párhuzamosan fut a kocsi középsíkjával.) A tompított fény előrevilágításának beállítása a következő művelet. Az előrevilágítás helyes értéke kompromisszum eredménye, ne vakítson, de kellő megvilágítást eredményezzen a kocsi előtt. A hazai rendelet előírása szerint ennek legalább 40 méternek kell lennie. A beállítás során az előrevilágítási távolságot az "x" értékkel határozzuk meg. Ezt roppant egyszerű egy példa segítségével belátni: legyen a fényvető középpontjának talajtól mért távolsága 100 cm és a 10 m-re levő ernyőn 25 cm a fény sötét-világos határvonalának "lehordása", azaz az "x" értéke. Négyszer ekkora távolságon, tehát 40 m-re a kocsi előtt éri el az optikai tengely a talajt, tehát negyven méter az előrevilágítás. Az "x" érték típusfüggő gyári adat. Általában %-értékben adják meg (és feltüntetik a lámpatesten). Például az 1,2% azt jelenti, hogy a fényvető optikai tengelyének névleges dőlése 1,2%-os. A gyakorlatra lefordítva azt jelenti, hogy a 10 méteres ernyőn az "x" értéke 10 méter 1,2%-a, azaz 12 cm.
3. | A hatóság az ellenőrzés során típus-független adatot vesz mérvadónak, mert csak azt vizsgálja, hogy túlzott vakítást a tompított fény ne okozzon. A magyar előírás szerint, ha a fényvető talajtól mért magassága 95 cm-t nem halad meg, akkor az "x" értéke 10 cm (1%). Ez 95 cm magasan lévő fényvetőnél 95 m előrevilágítást jelent. Sportkocsinál, ha a fényvető középpontja csak 50 cm-re van a talajtól, a 10 cm-es "x" érték már csak 50 méter előrevilágítást jelent. (Nincs itt ellentmondás?)
4. | A fényszóró-ellenőrző készülék vetítő-ernyőjét rajta a szálkereszttel, függőlegesen el tudjuk mozdítani. Az elmozdító forgatógomb vagy tolóka skálabeosztása az "x" érték cm-re (mert tudjuk, hogy a készülék lencséje a 10 méteres távolságot képezi le). Célszerű az ellenőrzés megkezdésekor a beállítandó "x" értékre állítani az ernyőmagasságot, mert így ténylegesen egy pillantásra feltárul a tompított fény helyes elhelyezkedése: elfordulási hiba, oldalirányú eltolódás, előrevilágítási érték.
5. | A tompított fény helyes beállítása után kapcsoljuk be a távolsági fényt. Csak az izzó nem megfelelő esetében lehet az, hogy az országúti fény forró pontja nagyon eltér a jelzőkereszthez viszonyítva. A 10 méter távolságra lévő ernyőn a forró pont eltolódásának tűréshatára a jelzőkereszttől jobbra és balra 20-20 cm, fölfelé 15 cm, lefelé 10 cm lehet. A fényszóró beállító készülék ernyőjén keret jelzi a tűréshatárt
6. | A műszerrel mérhetjük - csak a tájékoztatás igényével - a fényvető fényének megvilágítás erősségét is. A megvilágítás erősségének kijelzése műszertípusonként változik (pl. lux). A megvilágítás érzékelővel kikereshetjük a távolsági fény forró pontjának helyzetét (ügyeljünk a műszer méréshatárára!).
Ködlámpák is beállíthatók ezzel a módszerrel. Ebben az esetben az "x" érték személygépjárműveknél 20 cm.
Fényszóró beállító készülékek
Optikai fényszóró beállító keszülékek
Optikai fényszóró ellenőrző és állító készüléket személy és kishaszon járművek, tehergépkocsik és autóbuszok fényszóróinak beállításához ellenőrzéséhez használnak.
A jármű fényszórók geometriai beállításának, és fényerejének ellenőrzéséhez elengedhetetlenül szükséges a fényszóró beállító berendezések használata. Minden fényszóró típus vizsgálatára alkalmasak. A vizsgálatok pontosságának és a mérés sebességének növeléséhez lézeres pozicionáló eszközökkel is kiegészíthetőek. A készülék-oszlop 30%-kal elfordítható a járművekhez történő illesztés érdekében.

| Önellenőrző kérdések
1. Mi a fő irányelv bilux izzók beállítása esetén?
| Külön kell állítani a tompított fényt és a fényszórót.
| Ún. bilux izzóval ellátott lámpatestek beállításakor mindig a tompított fénykéve helyzete a mérvadó (a távolsági és a tompított fény kévéjének helyzete ilyenkor egymástól függetlenül nem állítható).
| A gyári előírások a mérvadóak.
2. Mi a mérvadó önálló távolsági fényszóróknál?
| Önálló távolsági-fényszóróknál kibocsátó lámpatestnél a fénykéve ún. forró pontjának helyzetét kell figyelembe venni. A fénykéve iránya a fényvető egységen (lámpatesten) található állítócsavarokkal módosítható.
| A gyári előírásokat kell alapul venni.
| Nem kell állítani, a magasság állítás automatikus.
3. Milyen előírás van a gázkisülésű lámpák állítására?
| A gyári előírások a mérvadóak.
| Gázkisülésű lámpáknál előírás, hogy az előre világítás terhelésfüggő, illetve a kocsiszekrény bólintó mozgását követő beállításának automatikusnak kell lennie.
| Nincs külön előírás.
4. Milyen messze van a vizsgálóernyő a gépkocsi előtt?
| Közvetlenül a jármű előtt van.
| Típusfüggő.
| Típusvizsgálatnál ez a távolság a fényvetőtől 25 m, diagnosztikai mérésnél 10 méter.
| 15 m.
5. Milyen képet látunk diagnosztikai fényszóró ellenőrző készüléken?
| A műszertől függő speciális kép.
| Diagnosztikai fényszóró-ellenőrző készülék használatakor a vetítési ernyő a műszer képernyője, melyen a 10 m-re található ernyőképnek megfelelő kép jelenik meg.
| Típusfüggő kép.
6. Mi jellemző a tompított fény műszerben látható képére?
| A tompított fény képernyőre vetített sötét-világos határvonalának kontrasztosan, a törésponttól jobbra a talajjal párhuzamosan, attól balra 15 fokkal felfelé irányulóan kell elhelyezkednie.
| A tompított fény képernyőre vetített sötét-világos határvonalának kontrasztosan, a törésponttól balra a talajjal párhuzamosan, attól jobbra 10 fokkal felfelé irányulóan kell elhelyezkednie.
| A tompított fény képernyőre vetített sötét-világos határvonalának kontrasztosan, a törésponttól balra a talajjal párhuzamosan, attól jobbra 15 fokkal felfelé irányulóan kell elhelyezkednie. Egyes kialakításoknál a ferde határvonal, ismét megtörve, végződhet vízszintes szakasszal is.
7. Mit kell előkészíteni a gépjárművön a fényszóró mérés előtt?
| A mérőhelyet.
| A műszer megfelelő beállítását.
| A gumiabroncs nyomását, a rugóhelyzetet, a járműterhelést, a jármű szintszabályozását. (A fényvető-egység dőléshelyzet-állítónak is megadott pozícióban, általában a legmesszebbre vetítő "0" helyzetben kell lenni.)
8. Hogyan tájoljuk a kamerát a gépkocsihoz?
| A kamera hossztengelyét a gépkocsi szimmetria síkja és a vízszintes sík metszésvonalával párhuzamosítani kell.
| Nem kell külön tájolni.
| A tájolás típusfüggő.
9. Milyen a tompított fénykéve ernyőképe?
| Vízszintes egyenestől lefelé x mm távolságban elhelyezkedő egyenes választja el a sötét-világosfelületet.
| Vízszintes egyenes választja el a sötét-világosfelületet.
| A tompított fény képernyőre vetített sötét-világos határvonalának kontrasztosan, a törésponttól balra a talajjal párhuzamosan, attól jobbra 15 fokkal felfelé irányulóan kell elhelyezkednie. Egyes kialakításoknál a ferde határvonal, ismét megtörve, végződhet vízszintes szakasszal is.
10. Milyennek kell lennie a fényszóró bemérő állásnak?
| A bemérő állás - melyen a műszer és a gépkocsi áll - vízszintes legyen. Mind a gépkocsinak, mind a fényszóró-bemérő műszernek kemény burkolatú vízszintes talajon kell állnia! A mérőállás területe legalább 4,75x3 m legyen, a hossz- és keresztirányú dőlés max. 1 ezrelék lehet.
| A gépkocsi méretének megfelelőnek.
| Szilárd felületűnek.
| Vízszintesnek.