KURZUS: Járműdiagnosztika II.

MODUL: Elmélet

5. hét: Futómű-diagnosztika: A mérőhely-kialakítás szempontjai és különleges beállítások

| A futómű-bemérés helyét úgy kell kialakítani, hogy megfeleljen a pontos futómű-bemérés és a mérés-reprodukálhatóság követelményének. Mivel a futómű-beállító készülékek a futómű geometriai jellemzői közül számosat a gravitációs erőtér irányához (a gravitáció-vektor által kijelölt függőleges irány) viszonyítanak, előfeltétel, hogy a mérés során a jármű vízszintes síkon álljon.
A mérőhely-kialakítás általános szempontjai
A mérőhelyen az egyes kerekek talppontjait ki kell szintezni (optikai szintezővel). Az erre vonatkozó követelményeket az alábbi ábra szemlélteti.
A mérőhely kialakítására vonatkozó követelmények
Az látható számértékek megfelelnek a legkorszerűbb, több-lengőkaros első futóművek (pl. BMW E36 illetve Audi A8) által támasztott követelményeknek is. Általános felhasználási igényekre az ábrán látható számértékek kétszerese is megfelelő.
A futómű-beállításra alkalmas emelők esetében ez a feltételrendszer annyiban szigorúbb, hogy az előírt értékeknek mind leengedett (mérési helyzet), mint megemelt állapotban (beállítási helyzet) meg kell felelni.
Függetlenül attól, hogy a mérőhely szerelőakna mellett vagy emelőn van-e kialakítva, a kerekek alá helyezett csúszólapokat illetve forgózsámolyokat fel- és lehajtáskor rögzítőcsapokkal kell biztosítani az elcsúszás megakadályozása céljából.
A futómű-bemérés során mind az első, mind a hátsó kerekeknek lehetőség szerint a csúszólapok, illetve a forgózsámolyok közepén kell állnia, hogy a kerékfelfüggesztések az alákormányzási és a beállítási műveletek alatt feszültségmentesek maradjanak. Ez egyben azt is jelenti, hogy ezeket az elemeket a vizsgált jármű méreteihez igazítva kell elhelyezni.
A futómű-beállításra alkalmas kialakítású emelők
A továbbiakban a futómű-beállításra alkalmas emelők alapváltozatait tekintjük át.
Négyoszlopos elektrohidraulikus gépjárműemelő
Az emelő személy- és haszongépjárművek emelésére szolgál. Egyszerű kialakítású, könnyen kezelhető univerzális berendezés. A felemelt gépjármű alváza, futóműve jól áttekinthető, könnyen szerelhető. Emiatt a futómű-javítási munkák elvégzésére alkalmas. A rámpák méreteiből adódóan nem jelent problémát a széles nyomtávú gépjárművek emelése sem. Az emelő kiegészíthető segédemelővel és futómű-állító műszerekkel is. A beépített hidraulikus és mechanikus biztonsági berendezések biztonságos munkavégzést tesznek lehetővé.
Az emelőberendezés kiegészíthető beépített emelőasztallal, mely magába foglalja a hátsó nagyfelületü csúszólemezeket, ill. a kialakított helyre a forgózsámoly telepíthető.
A futőműállítás megköveteli a rámpák teljesen vízszintes helyzetét. Ez a következő módon érhető el:
1. | az emelővel a kívánt magasságba járunk,
2. | a retesz nyomógomb működtetésével ("reteszre eresztés") az emelőt a biztonsági léc megfelelő nyílásába süllyesztjük - ezzel biztosítható az emelő, illetve a rámpák vízszintes helyzete.
Négyoszlopos autóemelő
Forgózsámoly elhelyzése az emelőn
Segédemelővel ellátott négyoszlopos emelő
Biztonsági léc (1)
Elektrohidraulikus ollós gépjárműemelő
Az ollós gépjárműemelő speciális kivitele lehetővé teszi az emelő-berendezésre, a futómű-állító és a holtjáték-vizsgáló műszer felszerelését, a mérések pontos elvégzését a szükséges beállítások elvégzését. Rámpába telepíthető forgó-zsámolyokkal, ill. nagyfelületű csúszó-lapokkal rendelkezik. Az emelő kiegészíthető hidraulikus holtjáték vizsgálóval. Telepíthető talajba süllyesztve, valamint feljáróék alkalmazásával talajra is. A felemelt gépjármű futóműve jól áttekinthető, könnyen szerelhető. Kiegészíthető beépített hidraulikus segédemelővel.
Futóművizsgálat ollós emelőn (IME-Autolift HSH-40 RFA)
Talajszintbe süllyesztett ollós emelő és ollós gépjárműemelő segédemelővel
A futómű-állításnál megkövetelt a rámpák vízszintes helyzete. Ezt úgy érhetjük el, hogy a járművet a megfelelő magasságba emeljük, majd a reteszelő gomb megnyomásával a következő reteszre eresztjük.
Elektrohidraulikus kétoszlopos gépjárműemelő
Az emelő-berendezés rámpás szerkezetű, egyszerű kialakítású, könnyen kezelhető univerzális berendezés.
A felemelt gépjármű alváza, futóműve jól áttekinthető, könnyen szerelhető. Elvégezhetők a futómű-javítási és -állítási munkák. A futómű-állító berendezés a rámpára feltelepíthető.
Kétoszlopos rámpás emelő
Futómű-állítás kétoszlopos emelőn
A futómű-állításra alkalmas kétoszlopos gépjárműemelők kialakítási változatai
Futómű-állítás esetén az emelőt lehajtható alátámasztó lábakra kell leereszteni, a vízszintes helyzet biztosítása érdekében.
A bemutatott emelők mindegyike kizárólag száraz helyiségben üzemeltethető és szilárd, egyenes padlóburkolatra állítható fel.
A gépjárműemelők telepítése szerelése
Az emelők zavarmentes üzemelésének feltétele a precíz telepítés. A telepítés helyén - akár padlószint fölötti, akár padlószint alatti telepítésről van szó - a betonfelületnek vízszintesnek és egyenesnek kell lennie.
Alapnak minimálisan 25 kN/mm2 nyomószilárdságú és legalább B25-ös minőségű betont kell alkalmazni. A minimális betonvastagság 220 mm.
Az emlők alapját vagy teljesen különállóan vagy egy nagyobb alapozás részeként kell kezelni.
A szerelés megkezdése előtt ellenőrizni kell a padlózat vízszintességét és egyenességét.
Az emelők telepítése után valamennyi működési funkciót terheletlen állapotban kell ellenőrizni.
Vízmértékkel ellenőrizni kell a rampák vízszintességét is.
A gépjárműemelők üzemeltetése és karbantartása
Az elektrohidraulikus gépjárműemelők biztonságtechnikai követelményeit az ME-07-4028 tartalmazza. Az időszakos vizsgálatot az MSZ-07-4446-1991 szabályozza.
A vizsgálat rendje és módja az MSZ 9721/I. szerint történik. Az emelő szerkezeti és fővizsgálatát legalább a következő időszakonként kell elvégezni:
szerkezeti vizsgálat: 4 havonta fővizsgálat (a gyártás időpontjától számítva) 9 évig: 3 évente 9 év után: 2 évente időszakos felülvizsgálat (a gyártás időpontjától számítva) 10 évig: 5 évente 10 év után: évente
Az időszakos biztonsági felülvizsgálatot az 1993. évi XCIII. Munkavédelmi törvény 23. paragrafusa és az MSZ 63-5. továbbá a 33/1994. (XI. 10.) IKM rendelet az "Emelőgépek biztonsági Szabályzata" szabályozza. Dokumentálását az MSZ 63-5. szerint kell biztosítani. A gépjárműemelőhöz "Emelőgépnapló"-t kell rendszeresíteni, amelybe be kell jegyezni és tanúsítani kell az elvégzett vizsgálatokat, karbantartásokat és a felhasznált anyagokat, továbbá be kell jegyezni a működést tiltó vagy korlátozó feltételeket.
A kerékösszetartási görbe beállítása
A független elsőkerék-felfüggesztéseknél a kerékállás- és a kormányzási futómű-paraméterek értéke függ a jármű terhelésétől és a kerékelkormányzási szögtől. Emiatt a jármű haladása közben a statikusan beállított értékek megváltoznak. Ezért a konstruktőrnek úgy kell kialakítania a felfüggesztést, hogy az ki- vagy berugózáskor, illetve elkormányzásnál csak a megengedett mértékben változtassa meg a beállított paramétereket.
A kocsiszekrény függőleges mozgásakor (ki-, illetve berugózás) a kerékösszetartás értéke megváltozik. Ez természetesen a keréksík elfordulását eredményezi. A futóműveknél ezt ugyan nem lehet teljesen kiküszöbölni, de a változás mértéke határok közé szorítható.
A futóműveknél nagyon fontos a szimmetria: a beállításnál figyelemmel kell lenni a két oldalon mért paraméterek egymáshoz viszonyított értékére is, mert annak adott tűrésen belül kell lennie. Amennyiben a szimmetria megbomlik az a fékezés, gyorsítási iránytartás és az ívmeneti viselkedés rendellenességeiben nyilvánul meg.
A szimmetria a jármű mozgása közben is felborulhat. A kocsiszekrény és a futómű relatív elmozdulásakor az egyedi összetartás megváltozik. Ilyenkor - elsősorban fékezéskor elhúz a jármű.
A terheletlen alaphelyzethez viszonyítva a ki- és berugózás során fellépő kerékösszetartás változás koordinátarendszerben ábrázolható. Az ezt leíró függvényt nevezzük kerékösszetartási görbének (németül Vorspurkurve). A görbét elemezve látható, hogy a változás akár akkora mértékű is lehet, hogy a beállított (alaphelyzeti) kerékösszetartás érték átmegy széttartásba. A gyártók a szerkezeti elemek kialakítása révén a "méretezik" a kerékösszetartási görbe meredekségét.
Kerékösszetartási görbe
A VAG csoport négy lengőkaros futóművét (amelyet az A6, A8 típusokba építenek be) úgy alakították ki, hogy a beállítással a kerékösszetartási görbe menete is befolyásolható. A beállítás elve azon alapul, hogy a kerékösszetartási görbe jól közelíthető egyenessel. Ennek egyenletét pedig két pontja (illetve egy pont és a meredekség) egyértelműen leírja.
A görbe egyik pontja nem más mint az alaphelyzetben beállított kerékösszetartás értéke (C1), a másik pedig egy adott kirugózási helyzetben mérhető kerékösszetartás érték (C2).
A két pontos beállításból következően kettő beállító szervre is szükség van, hiszen csak így érhető el, hogy a beállított alap kerékösszetartás értékére ne hasson az összetartási görbe meredekségének állítása.
A kerékösszetartási görbe beállítása
Ez a VAG konstrukciónál úgy érhető el, hogy a kerékösszetartás (alapérték) beállítására meghagyták a szokásos nyomtávrúd-hossz állítást, míg az összetartási görbe meredeksége a nyomtávrúd-gömbfej függőleges helyzetének állításával hajtható végre.
A méréshez és a beállításhoz ezek után már csak egyetlen dologról kell gondoskodni: a kiindulási helyzethez viszonyított, pontosan adott mértékű kirugózási helyzetről. Ennek elérése érdekében a kocsiszekrényt meg kell emelni.
A szimmetrikus, pontosan meghatározott mértékű emelés gyári célszerszámmal hajtható végre.
A C 1 értékű kerékösszetartás B 1 karosszéria-magasság helyzetben mérhető. A C 2 érték ezzel szemben a B 2-vel jellemzett helyzethez tartozik. A VAG által előírt mérési és beállítási irányelvek szerint a B 1 és B 2 közötti különbség 60 mm, amelyhez s értékű kerékösszetartás változás tartozik.
A pontosan előírt értékű jármű megemelés (kirugózás) az alábbi ábrákon látható célszerszám segítségével (a megemelt autót arra ráengedve) érhető el.
Célszerszám a kerékösszetartási görbe állításához

| Önellenőrző kérdések
1. Hogyan kell kialakítani a futómű bemérés helyét?
| Nincs különösebb kialakítási feltétel.
| Mivel a futómű-beállító készülékek a futómű geometriai jellemzői közül számosat a gravitációs erőtér irányához (a gravitáció-vektor által kijelölt függőleges irány) viszonyítanak, előfeltétel, hogy a mérés során a jármű vízszintes síkon álljon.
| A kialakítást a kerekek alá helyezett csúszólapok/forgózsámolyok teszik lehetővé.
2. Hogyan kell kialakítani a mérőhelyen a keréktalppontok helyeit?
| A mérőhelyen az egyes kerekek talppontjait ki kell szintezni (optikai szintezővel). Az erre vonatkozó követelmények: hosszában és átlósan max. 1 mm szintkülönbség, keresztben 0,5 mm szintkülönbség.
| A szintezést a csúszólapokkal és forgózsámolyokkal oldjuk meg.
| A műhely arra alkalmas pontján kell kialakítani a helyet.
3. Hogyan garantálhatjuk emelőn a jármű vízszintes helyzetét?
| Az emelő pontos gyártási technológiája garantálja ezt.
| Erre a célra speciális emelőt kell használni: az emelővel a kívánt magasságba járunk, a retesz nyomógomb működtetésével ("reteszre eresztés") az emelőt a biztonsági léc megfelelő nyílásába süllyesztjük - ezzel biztosítható az emelő, illetve a rámpák vízszintes helyzete.
| Libellák segítségével vízszintezünk.
4. Hogyan kell telepíteni az emelőket?
| Precíziós infra eszközökkel.
| Acél keretet kell lehelyezni, erre történik a telepítés.
| Alapnak minimálisan 25 kN/mm2 nyomószilárdságú és legalább B25-ös minőségű betont kell alkalmazni. A minimális betonvastagság 220 mm. Az emlők alapját vagy teljesen különállóan vagy egy nagyobb alapozás részeként kell kezelni.
5. Milyen előírás szabályozza az emelők időszakos átvizsgálását?
| Az időszakos vizsgálatot az MSZ-07-4446-2001 szabályozza.
| Az időszakos vizsgálatot az MSZ-07-4446-1991 szabályozza.
| Az időszakos vizsgálatot az ME-07-4028 szabályozza.
6. Hány havonta kell szerkezeti vizsgálatot végeztetni az autóemelőn?
| 6 havonta.
| 2 havonta.
| 4 havonta.
7. Mi az időszakos vizsgálat előírt gyakorisága?
| 2 évente.
| Évente.
| 10 évig 5 évente, felette évente.
8. Mit kell bejegyezni az emelőgép naplóba?
| Az elvégzett vizsgálatokat, karbantartásokat és a felhasznált anyagokat, továbbá be kell jegyezni a működést tiltó vagy korlátozó feltételeket.
| Az üzembe helyezés és a vizsgálatok időpontját.
| A felhasználónak nincs ezzel teendője.
9. Mit értünk kerékösszetartási görbén?
| Nincs ilyen, csak kerékösszetartási görbe létezik.
| Ha a futóművet ért sérülés miatt, a kerékösszetartás "görbén" viselkedik.
| A terheletlen alaphelyzethez viszonyítva a ki- és berugózás során fellépő kerékösszetartás változás koordinátarendszerben ábrázolható. Az ezt leíró függvényt nevezzük kerékösszetartási görbének (németül Vorspurkurve).
10. Hány ponton kell mérést és beállítást végezni, ha kerékösszetartási görbét állítunk?
| 2.
| 3.
| 1.